Basne
By Ezop
()
About this ebook
Starogrčki basnopisac Ezop (grčki: Αἴσωπος, latinski: Aesopus, oko 620. pr. Kr. - 564. pr. Kr.) najslavniji je autor basni u europskoj i svjetskoj književnosti.
O njemu i njegovom životu ne zna se gotovo ništa pouzdano, pa zapravo nije sigurno niti da li je uopće postojao, a njegove basne nisu sačuvane u izvorniku, nego su ih prepričavali i prenosili brojni kasniji autori. Prema antičkim izvorima, Ezop je bio neugledan i izuzetno ružan rob, ali mudar i vješt u pričanju priča, kojega je njegov gospodar - kojega većina izvora spominje pod imenom Ksantos - zato nagradio slobodom. Potom je zbog svoje velike mudrosti bio savjetnikom kraljeva i uglednika: prema predaji upravo lidijskog legendarno bogatog kralja Kreza.
Basne su jednostavne priče u kojima su likovi najčešće životinje koje govore i poprimaju različite ljudske osobine. Ezop je začetnik europske basne, premda basna postoji i ranije, već u Sumeru i u Indiji: hinduistička "Panćatantra" nastala je najvjerojatnije u otprilike isto vrijeme kada i Ezopove basne. Pripisuje mu se oko 400 basni. Ezopove su basne do danas izuzetno poznate, dio su kulturne baštine cijelog čovječanstva, te su doživjele nebrojene adaptacije, u novije vrijeme osobito u animiranom filmu. Ezopovi najpoznatiji nastavljači su poznati basnopisci La Fontaine, Lessing i Krilov, a kod nas Relković i Ivana Brlić-Mažuranić. Ezopove basne donosimo u izboru, prijevodu i obradi preporoditelja, pedagoga i književnika Ivana Filipovića iz 19. stoljeća. Njegove "Ezopove basne" prvi su put tiskane 1867. godine. Filipović je basne prevodio ponešto slobodno, prilagođavajući ih suvremenom čitatelju, a uza svaku basnu pouka je sastavljena u stihovima. Filipovićev prijevod donosimo uz minimalne intervencije u rječnik i pravopis. Od izdanja iz 1890. objavljuju se s ilustracijama nepoznatog autora, koje smo također preuzeli u ovom elektroničkom izdanju.
Lektira za 3. i 5. razred osnovne škole, te za 1. razred srednje škole.
Related to Basne
Related ebooks
Basne Rating: 5 out of 5 stars5/5Karanfil sa pjesnikova groba Rating: 0 out of 5 stars0 ratingsHeidi: Priča za djecu i one koji vole djecu Rating: 0 out of 5 stars0 ratingsU zamci Nefretitis Rating: 5 out of 5 stars5/5Iverje Rating: 0 out of 5 stars0 ratingsMali rječnik biblijskih žena Rating: 0 out of 5 stars0 ratingsPriče iz davnine Rating: 5 out of 5 stars5/5Knjiga od žena, muškaraca, gradova i rastanaka Rating: 3 out of 5 stars3/5Vilinske priče Rating: 5 out of 5 stars5/5Odabrane pripovijetke Rating: 5 out of 5 stars5/5Gospođa Bovary Rating: 0 out of 5 stars0 ratingsPlanine Rating: 5 out of 5 stars5/5Bez zbogom svemu tome Rating: 0 out of 5 stars0 ratingsHeretici Rating: 0 out of 5 stars0 ratingsLika, Beč, Trenk ili bilo jednom 1746. Rating: 0 out of 5 stars0 ratingsPosljednji Stipančići Rating: 0 out of 5 stars0 ratingsParalelni svetovi Rating: 5 out of 5 stars5/5Satir iliti divji čovik Rating: 0 out of 5 stars0 ratingsPečalba: Kaprisi i feljtoni Rating: 0 out of 5 stars0 ratingsJudita Rating: 0 out of 5 stars0 ratingsPovijest Ujedinjenog Kraljevstva Rating: 5 out of 5 stars5/5Dobro jutro, svijete!: dnevnički zapisi 1888.-1891. Rating: 0 out of 5 stars0 ratingsIn illo tempore Rating: 0 out of 5 stars0 ratingsHvalisavi vojnik: (Miles gloriosus) Rating: 0 out of 5 stars0 ratingsPut s Kolona Rating: 0 out of 5 stars0 ratingsRomeo i Julija Rating: 0 out of 5 stars0 ratingsBerlinsko djetinjstvo Rating: 0 out of 5 stars0 ratingsMisterij golgote Rating: 0 out of 5 stars0 ratingsŽivoti trubadura Rating: 5 out of 5 stars5/5Pala karta Rating: 3 out of 5 stars3/5
Reviews for Basne
0 ratings0 reviews
Book preview
Basne - Ezop
Ezop
Basne
preveo i prilagodio
Ivan Filipović
e-LektirelogotipiProjekt je sufinancirala Europska unija iz Europskog socijalnog fonda.
Više informacija o EU fondovima možete naći na web stranicama Ministarstva regionalnoga razvoja i fondova Europske unije:
www.strukturnifondovi.hr
Sadržaj ovog materijala isključiva je odgovornost Hrvatske akademske i istraživačke mreže – CARNET.
Sadržaj
Ezop
Prije čitanja...
Basne
Gavran i lisica
Baka i liječnik
Bakreni i zemljani lonac
Bolesnik i liječnik
Golub i vrana
Buha
Crnac
Čavka i golubovi
Čovjek i jarebica
Deva
Janje i vuk
Divlji magarac
Divokoza i trs
Dječaci i žabe
Dobro i zlo
Domaćin i njegovi psi
Drozd
Jarčić i vuk
Drvar i lisica
Borba pijetlova
Dva prijatelja i medvjed
Dvije žabe
Zlatna jaja u kokoši
Svojeglava žaba
Gavran
Hrast i trska
Heraklo i kočijaš
Hvalisavac
Gradski i seoski miš
Žaba, miš i kobac
Žabe i zmija
Orao i lisica
Pas i ovca
Lisica i roda
Magarac i lisica
Kornjača i zec
Kozar i koza
Košuta i njezino lane
Kokoš i lastavica
Konj i magarac
Divlje koze
Pas i kuja
Vuk i ždral
Žaba i vol
Mlinar i ugljenar
Varalica
Vepar i lisica
Bolesnik i vrač
Volar
Tračak
Jednooki jelen
Jelen i lav
Jupiter i pčele
Lastavice i ptice
Kornjača hoće letjeti
Dvije sestre
Merkur i nadničar
Lisica i grožđe
Jarebica i kokoši
Konj i jelen
Seljak i magarčići
Žaba kao liječnik
Vrana i druge ptice
Zečevi i lisice
Vrana i gavrani
Lopovi i pijetao
Svađa udova
Svađa bikova i lav
Trn i lisica
Sunce i vjetar
Vuk i pastiri
Škrtac
Muhe i med
Magarac i koza
Orao i čavka
Magarac, gavran i pastir
Mačak i miševi
Lisica i čavka
Pas i jelen
Neispunjen zavjet
Magarac i konj
Putnici i orah
Orao i čovjek
Podla lisica
Lisica i lavica
Kažnjena lakomost
Lav i lisica
Lisica kao liječnik
Lisica bez repa
Lisica i kip
Lav i žaba
Dioba plijena
Lisica i lav
Dosjetljiva lisica
Lav i koza
Dvoboj lava i komarca
Strah lava pred pijetlom
Zahvalan miš
Lav u lovu s drugim životinjama
Pijetao i alem
Magarac i tovar
Seljak i roda
Slavuj i lastavica
Starac i smrt
Ptičar i skakavac
Ribar
Ribar i oštriga
Ruža i trator
Paun i čavka
Prevaren vuk
Bog Merkur
Udovica i kokoš
Zeus i konj
Stado u hrastiku
Pastir i pčele
Pas
Krvnik
Pas u gozbi
Prevejani kradljivci
Maslina i smokva
Prirodoznanac
Mravi i cvrčak
Lisica i jarac
Nesretni zečevi
Zlobni susjed
Metodički instrumentarij
Poticaji za daljnji rad
Kviz
EzopEzop
Frigija ili Trakija, oko 620. pr. Kr.
- Delfi, 564. pr. Kr.
Život Ezopa (grčki: Αἴσωπος, latinski: Aesopus), starogrčkog stvaratelja basni, još uvijek je obavijen tajnom. Legenda kaže da je živio u šestom stoljeću prije rođenja Isusa Krista (rođen oko 620. g. prije Krista u Frigiji ili Trakiji, a umro u Delfima 564. g. prije Krista). Ne zna se pouzdano je li uopće postojao, ali priče o njemu mogu se naći u raznih kasnijih pisaca (Herodota, Aristotela, Plutarha).
Prema tim pričama, živio je kao rob, i više puta je prodan kod drugoga gospodara. Kad je dospio kod filozofa Ksanta, on mu je darovao slobodu. Iako nije bio lijep (kažu da je čak imao i grbu), bio je vrlo pametan i sjajno je pričao priče, pa su ga svi rado slušali. Upravo zbog mudrosti mu je Ksanto darovao slobodu. To mu je omogućilo da putuje i pročuje se kao savjetnik više kraljeva i uglednih ljudi. Nije pronađena ni jedna basna s njegovim potpisom, jer je bio nepismen pa ih je samo pripovijedao. Nakon toga su se dalje širile od usta do usta.
U to davno doba nije bilo neobično da pripovjedači putuju svijetom i tako zarađuju svoj kruh. Pripovijedalo se po mjestima kad su bila sijela i prela (dok se runio kukuruz, izrađivala odjeća i posteljina na tkalačkim stanovima itd.). Pričalo se u gostionicama dok su se tamo krijepili umorni putnici nakon truckanja kočijama, a konjušar zamjenjivao iscrpljene konje svježima. Pripovjedači su pripovijedali uglavnom u takvim kućama gdje je bilo puno ukućana. U priče su se unosili suvremeni događaji. Dobri pripovjedači bili su rijetki i vrlo poštovani. Nije bilo mnogo pismenih ljudi, ni televizije ni radija. Pripovjedači su donosili slušateljima mudrost predaka, zabavu, skladnu i lijepu riječ, novosti iz svijeta.
U davnoj Grčkoj stvorena je poslije Ezopove smrti zbirka od 426 basni za koje se smatralo da su njegove.
Ezop je, kažu bio i savjetnik na dvoru legendarno bogatog lidijskog kralja Kreza. On ga je poslao u Apolonovo proročište u Delfe da odnese darove u zlatu u taj božji hram, i da svakom stanovniku Delfa daruje nešto novca. Drevni Grci vjerovali su u mnogo bogova. Vjerovali su i da se mogu na različite načine predvidjeti (prorokovati) događaji. Neki su to činili promatranjem kako lete ptice, drugi su živjeli u hramovima i bili proroci koji su tumačili volju bogova. Apolon je bio slavljeni bog muške ljepote, znanja i proroštva, medicine, umjetnosti. Stoga je glasovito bilo Apolonovo proročište. Svećenica Pitija sjedila je tamo na tronošcu. Kad bi netko došao, donio dar Apolonu i zamolio za savjet, izgovarala je nerazumljive riječi. Iz njih je svećenik sastavljao odgovore u stihovima. Ezop je predao zlato u hram, ali je novac